Znam da ćemo pobijediti. I znam kako ćemo to napraviti – samouvjereno je kazao zapovjednik ukrajinske vojske general Oleksandr Sirski u svom velikom intervjuu za londonski The Guardian. Doduše, bio je iskren i kazao da “Rusi imaju više i bolje resurse”, ali i da to ne mora biti i nije presudno.
– Mi se borimo kvalitetom, a ne kvantitetom – kazao je Sirski. Generalu Sirskom nije bilo lako na toj poziciji zamijeniti uspješnog, legendarnog i karizmatičnog generala Valerija Zalužnog (danas ukrajinski ambasador u Velikoj Britaniji), koji je ne samo zaustavio rusku agresiju, odbacio Ruse od Kijeva te postigao značajne uspjehe na bojištu, nego je bio iznimno popularan i omiljen među vojskom i narodom.
Dolazak Sirskog na dužnost poklopio se s neuspjehom ukrajinske kontraofenzive na proljeće 2023 godine te pat-pozicijom na bojištu koju mnogi uspoređuju sa stanjem u Prvom svjetskom ratu – “kilometar gore, kilometar dolje”.
General Sirski, naravno, u svom razgovoru nije otkrio “tajnu pobjede”, ali je otvoreno govorio o tome što se događa na bojištu i kako bi se stvari mogle razvijati. Sirskom jedni zamjeraju da je “stara sovjetska vojna škola”, a drugi smatraju da je to prednost jer “tako razmišljaju i ruski generali”, a velika prednost mu je da je često na prvoj liniji bojišta, da dolazi među vojnike.
Oleksandr Sirski kazao je da je Rusija “napala Ukrajinu” sa snagama od oko 100 tisuća vojnika, a danas, dvije i pol godine kasnije, na bojištu ih je angažirano 520 tisuća te do kraja 2024. godine Rusi planiraju povećati broj na čak 690 tisuća vojnika. Sirski nije želio reći koliki su gubici ukrajinske vojske – “Moskva to može zloupotrebiti” – ali je naveo da su “ruski gubici tri puta veći”.
– Mi pazimo na naše vojnike, ne šaljemo ih kao meso u proboje niti “do smrti” čuvamo ruševine, niti ćemo za prodor od 100-200 metara žrtvovati velik broj naših vojnika – navodi general Sirski.
![image](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2024/07/24/34434429.jpg?1721838980)
Zbog toga se Sirski zalaže za učinkovitu i veliku mobilizaciju u Ukrajini jer bez nje se “ne mogu stvoriti nove rezerve i brigade”, koje su neophodne jer Rusi stalno povećavaju svoje pješaštvo. Priznao je da su Rusi imali određene uspjehe na bojištu, ali su ti “uspjesi taktičke naravi, te operativnog prodora ipak nema”. Po njemu, sve se svodi na “lokalne dobitke”.
– Protivnik nije ostvario željeni napredak, pogotovo kada je u pitanju pokušaj stvaranja tzv. sanitarne zone uz rusku granicu prema Belgorodu (podsjetimo, taj grad je stalno na udaru ukrajinskih snaga), odnosno zauzimanja grada Harkiva i dijelova oko grada Sumija. Njihov prodor na tom pravcu nije uspio – kaže Sirski.
Doduše, ukrajinski mediji javljaju da je Harkiv u srijedu, 24. srpnja, ponovo bio meta ruskog raketnog napada. Rusi, naime, raketiraju taj grad već mjesecima, nastojeći uništiti energetsku i komunikacijsku infrastrukturu, da bi natjerali stanovnike na evakuaciju. General navodi da Rusi spremaju ofenzivu na jugu Zaporiške oblasti, ali “i tu im možemo dati adekvatni odgovor”.
Kako je kazao, Rusi imaju prednost u tehnici, i to 1 prema 2 ili čak 1 prema 3. Od početka agresije Rusi su povećali broj tenkova s 1700 na 3500, oklopnih transportera s 4500 na 8900, a u ovom trenutku imaju i tri puta više artiljerijskog oruđa.
Rekao je da “uskoro” (nije želio precizirati točan datum) stižu i toliko očekivani zrakoplovi F-16, za koje su ukrajinski piloti već obučeni, ali je kazao da će se oni koristiti najviše 40 km do linije bojišta, da bi bili što dalje od dometa ruske protuzračne obrane, a to očito znači da ih se neće koristiti za napade na ciljeve unutar ruskog teritorija.
Sirski je priznao da su Rusi na početku rata imali prednost u zraku, ali su je posljednjih mjeseci izgubili. Dodaje kako je realno da Ukrajina vrati Krim.
– Učinit ćemo sve što je u našoj moći da izbijemo na granice iz 1991. godine – kaže Sirski. Istaknuo je da su vojni uspjesi postignuti baš na Krimu, jer su Rusi bili prinuđeni preseliti svoju crnomorsku flotu iz Sevastopolja, ali priznaje da je za uspješan povratak Krima neophodno onesposobiti Krimski most, kao jedinu pravu komunikacijsku vezu Rusije s tim poluotokom.
Iako su i jedna i druga strana najavljivale nove ofenzive, čini se da je, za sada, ipak još uvijek aktivna pat-pozicija, ali za Ukrajinu je najvažnije da je uspjela održati više-manje istu liniju bojišta, bez obzira na to što mjesecima nije imala dovoljno oružja i streljiva, jer pomoć sa Zapada nije stizala, ali Moskva očito nije iskoristila taj “interregnum” te nije polučila značajnije vojne uspjehe.
Scena.ba